ІНТЕРНЕТ РЕЧЕЙ У СПОРТІ: БЕЗПЕКА СЕНСОРНИХ МЕРЕЖ ДЛЯ МОНІТОРИНГУ ЗДОРОВ’Я - Кузьменко , Дмитро; Коноваленко , Оксана (Електронне фахове наукове видання «Кібербезпека: освіта, наука, техніка», 2026)
Стаття присвячена проблемі забезпечення безпеки сенсорних мереж для моніторингу здоров’я спортсменів у системах Інтернету речей. Показано, що цифровізація спорту та масове впровадження носимих сенсорних пристроїв, пов’язаних із мобільними шлюзами й хмарними платформами, формують новий клас ризиків, пов’язаних із конфіденційністю, цілісністю та доступністю біометричних даних. На основі аналізу міжнародних стандартів і рекомендацій NIST SP 800-213/213A, ENISA та ISO/IEC 27001, а також сучасних наукових досліджень у галузі спортивних IoT-технологій, eHealth, безпеки BLE та автентифікації в IoT-орієнтованій медицині розроблено концептуальну багаторівневу модель захисту спортивної IoT-системи. У межах запропонованого підходу виділено сенсорний, шлюзовий, серверний та прикладний рівні, для кожного з яких охарактеризовано функціональне призначення, типові загрози та конкретні механізми їхнього пом’якшення з урахуванням обмежених ресурсів пристроїв і вимог реального часу. На сенсорному рівні обґрунтовано доцільність застосування енергоефективних криптографічних алгоритмів, режиму BLE LE Secure Connections, secure boot, підписаних оновлень OTA та апаратних модулів безпеки на кшталт Secure Element для захищеного зберігання ключів. На шлюзовому рівні розглянуто використання протоколів MQTT і HTTPS поверх TLS 1.3, взаємної автентифікації (mTLS), а також впровадження елементів edge-аналітики та on-device AI для зменшення обсягу переданих сирих даних і підвищення конфіденційності. Серверний рівень описано як простір масштабованої аналітики й управління ідентичностями, де застосовуються шифрування даних «на носії», централізоване управління ключами, токени JWT з обмеженим часом дії, ротацією ключів і підтримкою механізмів відкликання. На прикладному рівні запропоновано модель розмежування доступу для лікарів, тренерів, аналітиків та адміністративного персоналу, реалізацію багатофакторної автентифікації, ведення захищених журналів аудиту й контроль оновлень прошивок через Signed OTA. Окрему увагу приділено питанням конфіденційності геолокаційних даних, використанню псевдонімізації та «коарсингу» координат, а також етичним і правовим аспектам обробки біометричної інформації спортсменів. Показано, що запропонована модель може слугувати методологічною основою для проєктування, аудиту й стандартизації цифрових рішень у професійному та масовому спорті, зокрема під час розроблення внутрішніх політик безпеки в клубах і федераціях. Інтеграція технічних, організаційних та нормативних заходів, доповнена механізмами контролю якості рішень систем штучного інтелекту та обмеженням їхньої автономності, є необхідною умовою формування цілісної, стійкої й довірчої екосистеми моніторингу здоров’я спортсменів на базі Інтернету речей.